[origo] címlap

hírek

levelezés

internet előfizetés

vásárlás

Keresés

[origo] utazás —
utazás.gyorsan.olcsón

Last Minute

Repjegyek

Nyaralóutak

Városlátogatások

Sport- és kalandtúrák

Kulturális körutak

Ünnepi utak

Nászutak

Hajóutak

Fly
& Drive

Külföldi
szállások

Belföldi ajánlatok

Autóbérlés

Utasbiztosítás

Időjárás

Vízum

Valutaváltó

Szótár

Fotótár

Utazás+egészség

Kedvezmény-
kártyák

Térképek

Menetrendek

Válasszon! Százezrek
szenvedéséből DisneylandMilliárdos üzlet
a sportturizmus

hirdetés

Jelenjen
meg Ön is termékével!

Kőrösi Csoma modern
követői

2007. augusztus 23., csütörtök, 16:25|Utolsó
módosítás: 2007. augusztus 23., csütörtök,
16:42

A cikk
betűmérete:

kisebb

nagyobb

Stein Aurél, Vámbéry Ármin, vagy Kőrösi Csoma Sándor csak a
leghíresebbek a meglepően nagy számú magyar földrajzi
felfedezők közül, akik a mai kor embere számára szinte
elképzelhetetlen körülmények között alkottak nagyot. Legújabb
kori követőiket talán túlzás lenne hozzájuk hasonlítani, de a
mai modern magyar felfedezők is emberfeletti teljesítményt
hajtanak végre. Magyarok tengeren, sivatagban és a
Himalájában.

Vitorlások, evezősök

1/2. oldal >>

Ajánlat

Repülőjegyeket az
[origo]-ról
Olcsó szállások
világszerte
Hajóutak
az Utazás Magazinban
Utasbiztosítások
már 300 ft-tól

Ajánlat

Magyar
rekord a Panama-csatornán
Carina
legyűrte az óceánt
A
magyar, aki hegyről jött le
Jelinkó
Attila: Idén már nem mászom meg az Everestet

Napjainkban szinte nincs olyan szeglete a Földnek, ahol ne járt
volna korábban egy bátor kalandor, ne akasztották volna ki valamely
nemzet zászlaját és olyan hegycsúcs is alig akad, amelyet nem
neveztek el valamiről, valakiről. A dzsungelek, sivatagok mélye már
nem ismeretlen, a legmagasabb csúcsokat már hobbihegymászók is
meghódítják, talán csak a tengerek mélye az egyetlen hely, ahol még
maradt egy kis felfedeznivaló.

A hőskor nagyjainak mai követői ezért sokkal inkább a fizikai és
szellemi kihívásokat keresik egy-egy utazás, vagy expedíció
alkalmával, sem mint a kaland tudományos jelentősége hajtaná őket. A
kedvtelésből vagy kalandvágyból útnak induló önjelölt felfedezők
Magyarországon is szép számmal vannak, ráadásul ma már az internet
és a különböző úti blogok segítségével bárki szinte élőben követheti
az utazás eseményeit otthoni karosszékéből.

A magyar felfedezők többsége a múltban szárazföldön kelt útra,
csak alig akad közöttük néhány, aki tengeri vállalkozásba fogott
volna. A kevés kivétel egyike Kepes Gyula, aki az Osztrák-Magyar
Monarchia 1872-74-es Északi-sark expedíciójában vett részt
hajóorvosként. A modern kor legismertebb magyar hajós kalandora Fa
Nándor, aki többször is megkerülte vitorlásával a Földet, bár a
legutóbbi alkalommal ezt egy verseny keretében tette.

A híradásoknak és hajónaplójának köszönhetően széles
nyilvánosságot kapott a legújabb magyar hajós felfedező, Méder Áron,
aki alig 6 méter hosszú vitorlásán, a Carinán egyedül kerüli meg a
Földet. Teljesítményét elsősorban hajójának mérete növeli, s bár
útja során új földterületeket aligha fedez fel, számtalan olyan
helyen járt már eddig is, ahol még nem találkoztak magyarokkal. Áron
közel egy éve kelt útra a szlovéniai Koper kikötőjéből, túl van
vállalkozása talán legnehezebb szakaszán, a Csendes-óceán
átszelésén, s jelenleg a Marquesas szigetcsoportot elhagyva Tahiti
felé tart.

Tahiti felé tart

A hajós útja során egyébként nem mindennapi élményben volt része,
amikor a közismerten szélben gyenge Galápagos-szigetek környéki
vizeken leállt a motorja. Ekkor a közelben tartózkodó, szintén
Földkerülő túrán résztvevő Rotor
nevű magyar vitorlás sietett a segítségére és bevontatta
Galápagos kikötőjébe. Korábban sosem fordult még elő, hogy két
magyar vitorlás találkozott volna a Csendes-óceánon.

Átevezték az óceánt

Szintén a tengerek leküzdését tűzte ki célul két magyar fiatal,
akik az előbbiekhez hasonló "őrült" vállalkozásba fogott két magyar
fiatal, Pálos Andrea és Rakonczai Gábor, akik saját tervezésű evezős
hajójukkal szelték át az Atlanti-óceánt. A Tűzhangya névre
keresztelt járművel 2006 novemberében indultak a spanyolországi
Cadiz városából és 2007. március 1-jén érkeztek a Karib-tengeren
lévő végállomásra, Antigua szigetére. A speciálisan kialakított,
napelemekkel, tengerészeti műszerekkel, hálóhelyekkel és
rakodószekrényekkel felszerelt hajóval 51 nap alatt szelték át az
óceánt, s csupán négy órával maradtak le a hivatalos világrekordról,
igaz útjuknak nem a rekorddöntés volt a célja.

51 nap alatt keltek át az
óceánon

1/2

következő
oldal

>>

1. Vitorlások, evezősök

2. Biciklisek,
trabantosok, hegymászók

Tetszett a cikk? Igen Nem

Küldje tovább ismerősének!

Írjon
nekünk!

Médiaajánlat

Impresszum

Iratkozzon fel
RSS-hírcsatornáinkra!

Az [origo] kiadója az [origo] Zrt. ©
Minden jog fenntartva

Adatvédelem

Lekima
és Krosa, a két veszélyes trópusi vihar

Dougal
megint benézte, de ezúttal elismerte

Moszkva
felé billenhet a mérleg nyelve Ukrajnában

Britney
Spears-től elvették a fiait

Egy
szeretnivaló gyilkos úr

amerikai zöldkártya
lottó 2.

MÁLTA

Amerikába jöttem

Magyarok Londonban,

Horvátország,
tapasztalatok